Tárnok Balázs a kisebbségi jogvédelemről: Türelmesnek kell lenni és szakmailag megalapozottnak
Ahogy arról hírt adtunk, az idei évben Tárnok Balázs felvidéki jogász vehette át a kisebbségi jogvédelem területén végzett munkájáért a Lőrincz Csaba Díjat. A díjazottat az ukrajnai háború miatt beszűkülő érdekérvényesítési lehetőségekről és a felvidéki magyarok jogsérelmeinek lehetséges orvoslásáról kérdeztük.
![dsc_0146](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2022-06/dsc_0146.jpg?itok=o9AYtR03)
Említette az előadásában, hogy az Ukrajna elleni orosz agresszió új helyzetet teremt a kisebbségi jogvédelemben. Milyen kitörési lehetőségek kínálkoznak, hiszen úgy tűnik, beszűkült a mozgástér?
A mozgástér valóban beszűkült, hiszen megvan a veszélye annak, hogy a fürdővízzel együtt kiöntjük a gyereket. Erre nagyon sok nacionalista politikus rá is fog játszani – mint ahogy Boris Kollár már megtette. A Felvidék magyar felparcellázásával riogató megszólalása szimpla hangulatkeltés volt, de jól példázza, milyen lehetőségeket ad az ukrajnai háború azoknak, akik a nemzeti kisebbségek jogkiterjesztő törekvéseit letörni kívánják.
Ezt kell most elkerülnünk, a nemzetközi partnereknek nagyon türelmesen el kell magyaráznunk, mi miért történik, és miért nem hagyható, hogy a kisebbségeket érő jogsérelmekre ürügyként szolgálhasson az ukrajnai háború. Tehát türelmesnek kell lenni, szakmailag megalapozottnak, és a nemzetközi partnereket a lehető legszélesebb körben kell meggyőzni arról, miért tekinthető kulcskérdésnek Közép-Európa stabilitásához a kisebbségi jogok biztosítása.
A türelmet említette. Türelemre van szükség a polgári kezdeményezések ügyében is, sőt várhatóan a Beneš-dekrétumok kérdésében sem várható áttörés a közeljövőben. Mitől remélhetünk a jövőben nagyobb figyelmet ezeknek a témáknak a nemzetközi színtéren?
A Minority SafePack esetében folyamatban van egy per az Európai Unió bíróságán – szerintem ettől megalapozottan várhatunk eredményt. Illetőleg nagyon fontos, hogy folyamatosan az uniós intézmények napirendjén tartsuk a kérdést, mert több olyan példa van, hogy egy polgári kezdeményezést az Európai Bizottság először elutasított, majd évekkel később újra elővette. Ebből kifolyólag nekünk a figyelmet folyamatosan a Minority SafePack elveire és javaslataira kell összpontosítanunk. A Beneš-dekrétumok esetében pedig már látszik egyfajta reménysugár – gondoljunk a Szlovák Földalapot irányító Ján Marosz legutóbbi megnyilatkozásaira. Ilyenkor kell az érdekeink érvényesítésére a nemzetközi térben még nagyobb nyomást helyezni a szlovák államhatalomra.
Az eddigi munkásságát a kisebbségi jogvédelem terén a Lőrincz Csaba Díj odaítélésével ismerték el, amihez ezúton is gratulálunk. Milyen kutatási területeken gondolkodik a jövőben, milyen új témákat keres?
Abban a szerencsés helyzetben vagyok, hogy új témát gyakorlatilag nem is kell keresnem.
Ez egyelőre korlátlan lehetőségeket ad, úgyhogy én továbbra is azt szeretném tenni, amit eddig: még több helyre elvinni a nemzeti kisebbségek, s azon belül a felvidéki magyarok ügyét. Úgy gondolom, ettől várhatunk hosszabb távon eredményeket.