A hirosimai atomtámadás túlélői dühösek a nukleáris elrettentő erő fenntartása mellett kiálló G7-nyilatkozat miatt
A hirosimai atomtámadás túlélői közül sokan dühösek és csalódottak a világ legfejlettebb országait tömörítő szervezet, a G7 vasárnapi zárónyilatkozata miatt, amelyben a szervezethez tartozó országok vezetői kiállnak az elrettentő célú nukleáris fegyverek hadrendben tartása mellett, és egy szót sem ejtettek a nukleáris fegyverek gyártását és birtoklását tiltó ENSZ-egyezményről.
![G7 hapán](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2023-05/japan_g7_summit375181960415.jpg?itok=qHHZLzm0)
Kisida Fumio japán miniszterelnök az 1945. augusztus 6-án ledobott amerikai atombomba által földig rombolt nyugat-japán városban rendezett csúcstalálkozót egy olyan lehetőségnek nevezte, amely "az atomfegyverek nélküli világ" előmozdítását szolgálhatja.
A második világháború végén még csak 13 éves, és ma már Kanadában élő, jelenleg 91 éves Setsuko Thurlow vasárnap este "hatalmas kudarcnak" nevezte a G7-ek háromnapos csúcstalálkozóját, és "az atomtámadás túlélőit semmibe vevő, valamint Isten elleni véteknek" nevezte a még péntek este kiadott, a nukleáris leszerelés fontosságáról szóló hirosimai G7-zárónyilatkozatot (Hiroshima Vision on Nuclear Disarmament).
"Az atomfegyverek a végső gonoszt jelentik, és nem férnek meg az emberiséggel" - fogalmazott Dzsiro Hamaszumi, a japán ernyőszervezet főtitkárhelyettese egy online sajtótájékoztatón.
- jelentette ki a 77 éves Hamaszumi, utalva arra, hogy a G7-zárónyilatkozat meg sem említette a túlélőket vagy a nukleáris fegyverek használatát tiltó ENSZ-egyezményt, ezzel szemben támogatta a nukleáris elrettentés gondolatát.
- tette fel a kérdést Hamaszumi, akivel édesanyja még csak terhes volt a hirosimai atomtámadás idején.
Az atomtámadások túlélői már régóta sürgetik, hogy Japán írja alá az ide vágó ENSZ-egyezményt, amely 2021-ben annak ellenére hatályba lépett, hogy az atomfegyverekkel rendelkező nagyhatalmak nem hajlandók aláírni a megállapodást.
Tokió azért vonakodik ezt megtenni, mert Japán biztonságának fontos részét képezi az Egyesült Államok által nyújtott nukleáris védőernyő, amelyet a második világháború befejezése óta fennálló katonai szövetség keretében biztosít a 125 millió lakosú kelet-ázsiai szigetországnak.