Sikertelen birodalmi törekvések Európában, láthatatlan hatalom a virtuális térben - megjelent a Magyar7 hatodik száma
A Facebook – hatalmánál fogva – már azt tesz, amit akar. Ha kell, önhatalmúan cenzúráz és gumiszabályokkal megy a szólásszabadság ellen. Eldönti, mit gondolhatunk a világról. És mennyire nem meglepő, valahogy mindig a konzervatív értékeket közvetítő gondolatok akadnak fenn a rostán, miközben a progresszív prédikátorok, a liberális hitszónokok onthatják bármilyen, az emberi normalitás ellen való őrültségeiket – fogalmaz a Keresztes háború a virtuális térben című vezércikkében Molnár Judit főszerkesztő, annak apropóján, hogy hírportálunkat hónapok óta bünteti a közösségi oldal.
![magyar7 202306](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2023-02/cimlap_magyar7_06_het_2023.jpg?itok=3idzK17a)
Hetek óta húzódó szappanopera végére tett pontot a parlament múlt kedden, miután a felbomlott koalíció képviselői megszavazták, hogy szeptember 30-án legyen az előrehozott választás. Kolek Zsolt némi szarkazmussal megírt helyzetelemzésében azt a kérdést is felteszi, vajon miért nem értik a számik a szlovák politikát.
A cseh elnökválasztás második fordulójában a „személyiségnek” sikerült legyőzni a „politikust” - fogalmaz Kocur László e heti külpolitikai jegyzetében.
Exkluzív interjút adott lapunknak Gulyás Gergely, a Miniszterelnökséget vezető miniszter, aki Pomichal Krisztián kérdésére válaszolva rámutatott, Európában a birodalmi törekvések soha nem jártak sikerrel.
„Mi ragaszkodunk hagyományos értékeinkhez, míg Nyugat-Európa nagy része régen feladta ezt“, fogalmazott, hangsúlyozva azt is, hogy a magyar nemzethez való tartozás sokkal több előnyt nyújt, mint az elmúlt nyolcvan-száz évben bármikor. Egy izgalmas beszélgetés arról, hol a helyünk Európában, valamint Arany János költészetéről és a magyar nyelv kultúrameghatározó szerepéről.
Mit jelent a minimáljövedelem? Mire lenne jó? Tényleges segítséget jelenthet, vagy egy újabb szociális utópiát kerget a Nyugat? – teszi fel a kérdéseket Rajkovics Péter a gazdasági rovat elemző írásában.
Terjed az abnormalitás, feltartóztathatatlanul – az NGO-k egy része mindent megtesz azért, hogy az LMBTQ-propagandával zaklassák a gyerekeket - figyelmeztet e heti írásában a lap főmunkatársa, Kövesdi Károly, rámutatva, a Befogadó terek címet viselő képzés alig palástolt célja, hogy a tanárok a tanításba csempésszék bele a befogadást.
Településlista, mely ápol, s eltakar - fogalmaz elemző írása címében Somogyi Szilárd, aki ezúttal a kormány által január végén elfogadott listát vette górcső alá Horony Ákos szakértővel együtt, ami alapján kötelező lenne kisebbségi nyelven is feltüntetni a települések megnevezését. Hiába bővült a lista, a gyakorlati megvalósítás még sok kérdőjelet vet fel – részletek a lap 20. oldalán.
M. Kiss Márta képzőművész Barcsay-díjat kapott. Az elismerésről Balla Ritának mondta el érzéseit. Hangulatos múzeumi invitálás - Zsebik Ildikó a Bajor Gizi Színészmúzeumban járt, s az érdekes kiállításról olvasóinknak is beszámol.
Festetics Rudolf grófnak igazán kalandos élete volt, már a nászutazása is nyolc évig tartó rendkívüli kaland volt. A részleteket Lacza Tihamér meséli el.
Babucs Zoltán szerint 1849 elején macska-egér játék zajlott Felső-Magyarországon. A hadtörténész ezúttal a február 3-ai iglói válságos éjszakáról ír, amely során 67 honvéd elesett.
Tájaink rovatunkban a gömöri cigány mindennapokról mondja el tapasztalatait Juhász Dósa János, a nyomasztó valóságot sem leplezve. A riportban cigány polgármestereket, civil aktivistákat és politikusokat is kérdezett, hol lehetnek a kitörési pontok.
Dunajszky Éva ezúttal a zöld utat kapott Kárpátok alagútról ír, Nagy Miskó Ildikó a hetvenéves Jókai Színház jubileumi ünnepségén járt.
Csak az tud adni, akinek van miből – címmel Fábián Gergely a jabloncai Csobádi Magdaléna példaszerű életpályáját foglalja össze, mivel a nyugalmazott pedagógus Csemadok Életmű Díjat kapott, Szvorák Emese pedig a nógrádi példaképeket mutatja be, akiket szintén a napokban tüntettek ki, tehetséges, tevékeny és példaértékű munkájukért.
Virsinszky Tamás egy rimaszombati könyvbemutató kapcsán a tanulságos lelkészi életrajzokról ír, míg Molnár Gabriella a kistárkányi megszépült, megújult templombelsőt mutatja be.
Béluska a lelke mindennek - de hogy ki is a Béluska, azt Bokor Klára Német Béres Ildikó sikertörténetét bemutató írásából tudhatják meg. Örömök és gondok egyaránt vannak Nemeskajalon, azokról Szomolai Andrea Farkas Lívia polgármestert kérdezi. A nagylégi Szerencsés Márk fiatal kora ellenére sok sikert tudhat magáénak, Lacza Gergelyt elsősorban az érdekelte, milyen az élete a kézilabda vonzásában. Kaszmán Zoltán pedig a csábi sakkozókhoz látogatott el, akiket mára az ország legjobbjai közt tartanak számon.
Egy új rovat is indul, amelyben havonta a gyermekorvos osztja meg tanácsait. Asztalos Kele Orsolya sorozatindító írásában minden, amit az influenzáról tudni kell. Életmód rovatunkban B. Vida Júlia szolgál néhány jó tanáccsal. Szabó B. Csilla egy mutatós húsfogást és egy izgalmas édességet készített a héten, Vas Gyula pedig a Fiat 500-ast próbálta ki.
A Hazajáróban Kenyeres Oszkárékkal az Őrvidékre utazunk, a lánzséri hegyek lábánál lévő magyar emlékeket bebarangolva.
A Felvidék számos sporttehetséggel büszkélkedhet, hazai és nemzetközi színtéren egyaránt, egyik közülük a galántai Kovács Bence focista, aki Ondík Gábornak mesélt terveiről. Rajkovics György pedig a Fortuna Ligáról ír, ahol hamarosan a Slovan a DAC-cal csap össze. A kérdés, lesz-e trónfosztás.
Lapunk hátsó oldalán ezúttal a losonci Kármán József emlékművet mutatja be Kovács László helytörténész.
Keressék, olvassák a Felvidék egyetlen közéleti hetilapját. Hasznos időtöltést, jó szórakozást kívánunk.