Mikor vonulnak utcára az emberek a magas árak miatt?
Az infláció növekedési ütemét jelenleg még nehéz megállítani, s azt sem tudjuk, mikor lehet vége a folyamatos áremelkedésnek. Az viszont biztos, a lakosság elszegényedése egyre több országban fog utcai tüntetéseket eredményezni.
![sztrájk](https://ma7media.storage.googleapis.com/sites/default/files/styles/freeform_large_9_2x/s3/2022-05/sztrajk-pixabay.com_.jpg?itok=6dBT-Kxg)
Erről már a nemzetközi elemzők is nyíltan beszélnek, ugyanakkor azt is hozzá kell tennünk, első körben nem Európa látszik a legveszélyeztetebb régiónak ilyen szempontból. Az Economist modellje szerint például az életszínvonal csökkenésével egyre gyarapodik azon polgárok száma, akik hajlandók az utcán is kifejezni véleményüket. Az ok egyértelmű. Egyszerűen úgy érzik, nincs mit veszteniük.
A szlovák politikai elitnek ugyanakkor egyelőre nincs mitől tartania, mert a külföldi szakemberek úgy számolnak, az első ilyen erőteljes megnyilvánulások ott várhatók, ahol már korábban is voltak hasonló masszív tüntetések. Ezek Ázsia mellett Európa olyan országai, ahol a demokrácia szerves része a polgárok véleményének utcai kifejezése.
Ha ilyen szempontból Szlovákiára tekintünk, akkor túl nagy változásra nem számíthatunk. Az elmúlt hetekben ugyan a tanárok tüntetése megmozgatta a szlovák közvéleményt, de szélesebb társadalmi összefogást nem sikerült kialakítania. Természetesen ehhez hozzájárul a politikai véleményformálók tevékenysége is, akik szeretnének a szakszervezetek ilyen megmozdulásai mögé minden esetben odahelyezni Robert Ficót, aki a szlovák politika egyik elfogadhatatlan alakja.
Az utóbbi évek viszont megmutatták, Igor Matovič is hasonlóan erős ellenérzéseket tudott kialakítani a lakosság körében, ezért nem elképzelhetetlen, hogy amennyiben a koalíciós feszültség ellenére továbbra is pénzügyminiszter marad, akkor a mélyülő válság során éppen rajta keresztül igyekszik majd az ellenzék nagyobb tömegében megmozgatni a lakosságot.
Tegyük hozzá, nem lesz könnyű dolga, mert a Gorilla-ügy, a Kuciak-gyilkosság voltak csupán azok a témák, ami miatt országszerte szerveződő tüntetések tudtak kialakulni, s a kettő közül csak utóbbi tudott valós politikai változást generálni. Más kérdés, vajon a csepegtető üzemmódra kapcsolt segélynyújtás, amit a kormány egy-egy csoportnak kínál, mennyire képes megállítani a növekvő feszültséget vagy éppen tovább fokozza az ellenérzéseket.
Az elemzők szerint a bizonytalanság nem csupán az emberek lelki állapotára van rossz hatással, hanem a befektetők üzleti törekvéseire is, hiszen a kiszámíthatatlanság nem segíti elő a fejlesztéseket. Éppen ezért a gazdasági stabilitásra való törekvés jegyében a fogyasztás szinten tartását tartják fontosnak, minél kevesebb piaci beavatkozás nélkül. Azt viszont szintén ki kell emelni, ez csak akkor működik, ha a folyamatok korábban megfelelően működtek és nem következett be nagy változás a piacon, ez pedig a háború miatt Európában egyáltalán nem mondható el. Így aztán a legtöbb állam számára marad a saját út keresése, amelyben Szlovákia a sereghajtók közé tartozik, ahogy az európai életszínvonal versenyében is.